Močioci (Šipovo)
Močioci | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Entitás | Szerb Köztársaság |
község | Šipovo |
Jogállás | falu |
Körzethívószám | (+387) 50 |
Népesség | |
Teljes népesség | 13 fő (2013)[1] |
Népsűrűség | 2,1 fő/km²[2] |
Földrajzi adatok | |
Terület | 6,27 km² |
Időzóna | Közép-európai (UTC+1) CEST (UTC+2) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Močioci (szerbül: Мочиоци) kis szerb falu Bosznia-Hercegovinában, Bosanska krajina területén, a Szerb Köztársaságban, Šipovo községben.
Fekvése
[szerkesztés]Bosznia-Hercegovina közép-nyugati részén, Banja Lukától légvonalban 58, közúton 88 km-re délre, községközpontjától légvonalban 5 km-re, közúton 8 km-re délkeletre, a Pliva és a Janj összefolyásától keletre fekvő hegyvidéki területen, a Grbavičko poljétől nyugatra, 850 méteres magasságban fekszik, de egyes részei 1000 méteres magasságig is felnyúlnak.
Népessége
[szerkesztés]Nemzetiségi csoport | Népesség 1991[3] |
Népesség 2013[3] |
---|---|---|
Szerb | 14 | 12 |
Bosnyák | 0 | 0 |
Horvát | 0 | 0 |
Jugoszláv | 0 | 0 |
Egyéb | 3 | 1 |
Összesen | 17 | 13 |
Története
[szerkesztés]Močioci középkori létére utalhat az a kőemlék, melyet a Hrastić nevű lelőhelyen találtak.[4] A térséget 1518 körül foglalta el a török. A település 1878-ig tartozott az Oszmán Birodalomhoz, majd az Osztrák-Magyar Monarchia része lett. 1879-ben az első osztrák-magyar népszámlálás során a településen Volari község részeként 33 házat és 334 ortodox szerb lakost számláltak.[5] 1910-ben a faluban 17 házat, 134 ortodox szerb és egy muszlim lakost találtak.[6] A monarchia szétesésével 1918-ben előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd 1929-től a Jugoszláv Királyság része. Jugoszlávia megszállása után a falu a Független Horvát Állam (NDH) része lett. 1945-től a település a szocialista Jugoszlávia része volt. A településen az 1991-es népszámlálás adatai szerint 13-an éltek. A Bosznia-Hercegovinában zajló polgárháború idején a Visoko Krajina többi településéhez hasonlóan a Boszniai Szerb Köztársaság része volt. A területén 1995 szeptemberéig nem volt háborús hadművelet, ekkor azonban a település területét a Horvát Köztársaság fegyveres ereje megszállta. A horvát csapatok elől a lakosság elmenekült. A daytoni békeszerződés aláírása után a település a Szerb Köztársasághoz, azon belül Šipovo községhez került.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Hrastić – középkori sztélé formájú kőemlék (talán határkő), melyet félhold és csillag díszít.[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://www.statistika.ba/?show=12&id=20672
- ↑ http://www.statistika.ba/?show=12&id=20672
- ↑ a b Popis 2013 u BiH – Šipovo (bosnyák nyelven). statistika.ba. (Hozzáférés: 2024. július 14.)
- ↑ a b Arheološki leksikon BiH Tom. 2.. Zemaljski Muzej Bosne i Hercegovine Sarajevo, 1988. (Hozzáférés: 2024. augusztus 12.)
- ↑ Haupt übersicht der politischen Eintheilung von Bosnien und der Herzegovina 1879. 67. o.
- ↑ Die ergebnisse der volkzählung in Bosnien und der Herzegovina 1910. Statistichendepartment der landesregierung, Sarajevo, 1912. 286. o.
További információk
[szerkesztés]