Kardos Pál (irodalomtörténész)
Kardos Pál | |
Született | 1900. február 24.[1] Debrecen[2] |
Elhunyt | 1971. július 2. (71 évesen)[1] Debrecen[2] |
Állampolgársága | magyar |
Szülei | Kardos Albert |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Sírhelye | Debreceni köztemető |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kardos Pál (Debrecen, 1900. február 24.[3] – Debrecen, 1971. július 2.[4]) magyar irodalomtörténész, tanár, az irodalomtudományok kandidátusa (1957).
Életpályája
[szerkesztés]1917-ben érettségizett a debreceni református gimnáziumban. 1918–1919 között a Budapesti Tudományegyetemen, 1919–1922 között a debreceni Tisza István Tudományegyetemen tanult. 1923–1925 között a Debreceni Zsidó Gimnázium óraadó, 1925–1927 között helyettes, 1927–1944 között rendes tanára volt. 1924-ben a párizsi Sorbonne vendéghallgatója volt. 1926-ban a Pázmány Péter Tudományegyetemen magyar-német szakos tanári diplomát szerzett. 1927–1947 között a debreceni Ady Társaság egyik alapító tagja volt. Budapesti tanulmányai alatt az Eötvös Collegium tagja volt. 1944-ben munkaszolgálatos volt. 1945–1946 között a debreceni Fazekas Mihály Gimnázium tanára volt. 1946–1947 között a budapesti izraelita hitközség gimnáziumának rendes tanára volt. 1947–1950 között az Írói Munkaközösség tagja és főtitkára volt. 1947–1952 között a Debreceni Tudományegyetem, illetve a Kossuth Lajos Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar II. sz. Magyar Irodalomtörténeti Tanszékének intézeti tanára, 1952–1962 között docense, 1962–1965 között egyetemi tanára volt. 1950–1956 között a Magyar Írók Szövetsége debreceni csoportjának elnöke volt. 1956-ban végzett az Marxizmus-Leninizmus Esti Egyetemen. 1965-ben vonult nyugdíjba.
Munkássága
[szerkesztés]1930-ban feltűnt Kardos Lászlóval közösen írt tanulmányuk, melyben a Hankiss–Juhász szerzőpár a kortárs magyar irodalomról írt francia nyelvű könyvét bírálták. Cikkeiben és könyvismertetéseiben is, a Válaszban és a Tiszántúli Figyelőben elsősorban a 20. század magyar irodalmával foglalkozott. 1949-ben a magyar zsidóság sorsát vázolva tanulmányt írt az elpusztult hajdúböszörményi közösség történetéről. Tudományos értékű Nagy Lajosról (1958) és Babits Mihályról írt monográfiája (1972). Sok ismeretlen adat felkutatásával gazdagította a Móricz-irodalmat. Kisebb cikkeiben és írásaiban a Nyugat íróival és a debreceni szellemi élet történetével foglalkozott.
Családja
[szerkesztés]Szülei: Kardos Albert (1861–1945) irodalomtörténész és Szobotka Malvin (?-1945) voltak. Első felesége, Weisz Klára (?-1945) volt. Fia, Kardos Ferenc (1932–1945) volt. Felesége, szülei és egyetlen gyermeke a holokauszt áldozata. Második felesége; 1946-tól Gottesmann Dóra volt. Testvére, Kardos László (1898–1987) irodalomtörténész volt.
Sírja a Debreceni köztemetőben található.
Művei
[szerkesztés]- Révai Miklós nyelvészeti munkásságának tudományos értéke (Tanári szakdolgozat; Debrecen, 1923)
- Bírálat Hankiss–Juhász Panorama de la littérature hongroise című művéről (Kardos Lászlóval, Debrecen, 1930)
- Az új magyar irodalom története francia nyelven (1930)
- Arany János izenete (Debrecen, 1942)
- A modern héber irodalom története 1782-től napjainkig (1943)
- A debreceni Ady-Társaság húszéves története 1927-1947 (Debrecen, 1947)
- Adalékok a hajdúböszörményi zsidóság történetéhez (Hajdúböszörmény, 1949)
- Magyar irodalom történet (1951)
- A magyar irodalom története 1849-től 1905-ig (1951)
- Tóth Árpád négy ismeretlen verse (Irodalomtörténeti Közlemények, 1953)
- Tóth Árpád, a debreceni hírlapíró (Építünk. A Magyar Írók Szövetsége debreceni csoportjának folyóirata, 1953)
- Elbeszélések (1954, 1958)
- A "Nyugat" debreceni kapcsolatai (1955)
- Móricz Zsigmond nyilatkozata és levele a Légy jó mindhalálig debreceni bemutatójáról (1956)
- Móricz Zsigmond és Nagy Lajos parasztábrázolásáról (Alföld, 1956)
- Ady Endre – Móricz Zsigmond (egyetemi jegyzet, Kovács Kálmánnal; 1957, 1960)
- Nagy Lajos élete és művei (Budapest, 1958)
- Oláh Gábor (Alföld, 1958)
- A „Kiskunhalom”-ról (Kortárs, 1958)
- Ady Endre (1959)
- Vadember (1959)
- A Nyugat a forradalom alatt (1960)
- Ady költészete (1960)
- Költők jártak Debrecenben (Alföld, 1961)
- Ady és Babits kapcsolata 1919-ig (Acta Universitatis Debreceniensis, 1961)
- Ének a magasban (1962)
- Nagy Zoltán költészete (Budapest, 1962)
- Nagy Lajos válogatott művei (1962)
- Kosztolányi Debrecenben (1962)
- Kardos Albert születésének 100. évfordulója alkalmából (1962)
- Fagyejev (Budapest, 1963)
- Babits viszonya Adyhoz 1919 után (1963)
- A Válasz és az Ady Társaság (Alföld, 1964)
- A fiatal Babits költői témái (Studia Litteraria, 1965)
- Szabó Lőrinccel a forradalmak idején (Alföld, 1965)
- Babits az első világháború alatt. 1–2. (Studia Litteraria, 1966)
- Szekszárdon született (Alföld, 1966)
- Majakovszkij Lenin poémája (1967)
- Babits kapcsolata a század eleji katolikus mozgalommal (Studia Litteraria, 1967)
- Debrecen, Hortobágy (1968)
- Babits Mihály két művéről (Irodalomtörténet, 1970)
- „Lázadás” Lukács György ellen (Alföld, 1971)
- Babits Mihály (Budapest, 1972)
- Irodalmi tanulmányok (válogatta és szerkesztette: Fülöp László, Budapest, 1979)
Díjai
[szerkesztés]- Munka Érdemrend arany fokozata
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b BnF források (francia nyelven)
- ↑ a b Petőfi Irodalmi Múzeum névtér, 2022. szeptember 15., PIM59947
- ↑ Születése bejegyezve a debreceni születési akv. 440/1900. folyószám alatt.
- ↑ Halálesete bejegyezve a debreceni állami halotti akv. 909/1971. folyószám alatt.
Források
[szerkesztés]- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- Névpont.hu
- Kortárs magyar írók
További információk
[szerkesztés]- Szabolcsi Miklós: Kardos Pál: Nagy Lajos élete és művei. (Irodalomtörténeti Közlemények, 1959)
- Bata Imre: Nagy Zoltán: Ének a magasban. (Irodalomtörténeti Közlemények, 1962)
- Magyar irodalmi lexikon I. (A–K). Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963.
- Fülöp László: Kardos Pál köszöntése (Alföld, 1970. 5. sz.)
- Kardos László: Kardos Pál hetven éves (Élet és Irodalom, 1970. 8. sz.)
- Halálhír (Népszabadság, 1971. július 3.)
- Fáy Árpád: Búcsú Kardos Páltól (Élet és Irodalom, 1971. 28. sz.)
- Bán Imre: Kardos Pál (Alföld, 1971. 8. sz.)
- Juhász Béla: Kardos Pál (Irodalomtörténet, 1971. 4. sz.)
- Vargha Kálmán: Kardos Pál (Irodalomtörténeti Közlöny, 1971. 4. sz.).
- Rónay László: Kardos Pál: Babits Mihály (Alföld, 1972)
- Melczer Tibor: Kardos Pál: Babits Mihály (Irodalomtörténeti Közlemények, 1974)
- Gottesmann Dóra: Kardos Pál két Ady-írása (Múzeumi Kurír, 1977)
- Kardos Pál Bibliográfia. Összeállította: Tikász Józsefné. (A debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem tanárainak munkássága. 10. Debrecen, 1980)
- Laczkó András: Kardos Pál: Irodalmi tanulmányok. (Irodalomtörténeti Közlemények, 1980)
- Kilián István: Kardos Pál: Irodalmi tanulmányok. (Helikon, 1981)
- Kiss Tamás: Kardos Pál: Irodalmi tanulmányok (Alföld, 1981)
- Emed Alexander: Egy debreceni literátor. Kardos Pál (Ezredvég, 2007)